A sokarcú Korán
![](https://konyvkultura.kello.hu/storage/upload_images/articles/article_4wLBM7t8ajNkZHu/articles_iwaHBKvGzpgWfsA_1705333476.jpeg)
Hét nyelvjárás
Mivel az iszlám történetének első századaiban még a vallási és világi hatalom egy kézben összpontosult az egész birodalom területén, ezért ͑Abd al-Malik kalifa (685-705/65-86) – uralmának megszilárdítása után – egyik legelső parancsa az Oszmán-féle Korán példány egyértelműsítése volt. Ez a kódex, habár már az egész birodalomban elterjedt (Zayd áldásos munkája és Oszmán kalifa rendeleteinek köszönhetően), továbbra is csak az írás „vonalát” tartalmazta diakritikus jelek nélkül. A pontok és mássalhangzók hiánya vagy eltérései sok ezer különböző változatot eredményeztek a következő két évszázad során. Ezeket a Korán olvasatainak nevezhetjük melyeknek összegzése, egyesítése még évtizedekig tartott, és végül hét elfogadott olvasati rendszer alakult ki. A Korán nyelvére vonatkozó legendák sorába azonban ez a fejlemény jól bele is illeszkedett, hiszen a muszlimok a Korán nyelvét illetőleg úgy hiszik, hogy Allah a Szent Szövegeket Mohamednek „hét betű szerint” nyilatkozta ki. Ezt sokan úgy értelmezik, hogy a hét arábiai nyelvjárás szerint egyszerre hallotta Isten szavát a Próféta azért, hogy minden arab törzs tagja jól értse az általa hirdetetteket. Ennek szellemében pedig a középkori hagyomány és írásmagyarázók megengedettnek tartották a kiejtési variánsok létezését.
![](https://konyvkultura.kello.hu/storage/upload_images/articles/article_4wLBM7t8ajNkZHu/articles_SbW5unwayBv9qot_1705333476.gif)
Értelmezések, magyarázatok
Mint láthattuk, a Korán szövege általában nehezen érthető, illetve többféleképpen is magyarázható. Éppen ez az oka, hogy már rögtön a Próféta halála után (632) elkezdték azt magyarázni. Az első magyarázók Mohamed legközelebbi „társai” közül kerültek ki, akik a tőle hallott értelmezéseket adták tovább a „hagyományok” formájában. Később a szöveg nehezen érthető szavait, kifejezéseit a nyolcadik században lejegyzett iszlám előtti versek alapján próbálták magyarázni. A Korán tudományos elemzése a magyarázatokkal párhuzamosan hamarosan több tudományágat is létrehozott főleg a jogtudomány szükségleteinek kielégítésére, hiszen a muszlim világban a Korán számít a jog legfontosabb (egyes nézetek szerint egyetlen) forrásának. Többek között fontosnak tartották tudni azt, hogy egy parancs vagy tiltás speciálisan Mohamedre vonatkozik-e, vagy általánosan minden muszlimra. A Próféta számára Allah engedélyt adott a Mekkával való harcra, de miután Isten „megnyitotta” a muszlimok számára a várost, utána semmissé tette az engedélyt, és kijelentette: ezentúl senki nem onthat vért a szent városban. Ezen tiltások és kinyilatkoztatások megérzése érdekében meg kell ismerni a kinyilatkoztatott szövegdarabok történeti sorrendjét (Zayd hosszúsági sorrend szerint rendezte el a Korán szúráit), és azt is, hogy milyen alkalomból történt a kinyilatkoztatás. Az ehhez fűződő tudományágat nevezik a „kinyilatkoztatás okai” tudományának.
Azonban másik oka is volt, hogy a Korán szövegdarabjait történeti sorrendbe kívánták rakni. Ha ugyanis a Szent Könyv két egymásnak ellentmondó parancsot tartalmaz, akkor a szunnita nézetek szerint a későbbi törli a korábbit. Ezt az elvet a síiták elutasítják. A két szekta jogértelmezésében ez az egyik legnagyobb különbség. A jogtudomány egy másik segédtudománya azzal foglalkozik, hogy mennyiben jelentenek értelmi vagy mondathatárokat az áják (versek), hol kell megállni vagy továbbmenni az olvasatban, és így az értelmezésben is. Például: egy Korán vers kimondja, hogy a paráznaságon kapott férfiak és nők nem lehetnek tanúk, hacsak nem bánják meg bűneiket. Azok szerint, akik megálltak a „hacsak nem” előtt, az ilyenek soha többé nem lehetnek tanúk, míg, akik egybe értelmezik a két részt, azok a bűnbánat után engedélyezik a vétkesek számára a tanúskodást.
![](https://konyvkultura.kello.hu/storage/upload_images/articles/article_4wLBM7t8ajNkZHu/articles_NK9L6nCM3kOHWcY_1705333476.jpeg)
Nyomtatás és fordítás
A könyvnyomtatás már az 1820-as években elkezdődött Egyiptomban, de a vallástudósok akkor még okkal – ellenezték a Korán nyomtatását. Többek között féltek, hogy egyetlen nyomdahiba sok ezer példányban elterjedhet, és persze az is nagy problémát jelentett számukra, hogy a nyomdák disznósertékből készített eszközöket is használtak. Végül majd száz évvel később, 1923-26 között elkészül az úgynevezett kairói kiadása a Koránnak, melynek szövege azóta is a legelfogadottabb az iszlám világban. A muszlimok számára a Korán fordítását is több mint ezer évig ellenezték, míg végül a kairói Azhar mecset nagytanácsa engedélyezte azt (szintén az 1920-as években), azzal a feltétellel, hogy a fordítás mellett mindig kötelesek megjelentetni az eredeti szöveget is. 2010-ben Kiss Zsuzsannának és munkatársainak köszönhetően végre magyarul is megjelent az eredeti szöveget és annak magyarázatát is tartalmazó mű, melyet immár a magyar muszlim közösség is autentikusnak és pontosnak tart.
Egypercesek
![Új Kulturális Központ jön létre](https://konyvkultura.kello.hu/storage/upload_images/blog_posts/blog_post_kMESIePN2swdqTx/tn_blog_posts_lqzX7b8DVZ9aehk_1725718730.jpg)
Megújul a kiskőrösi Petőfi Szülőház környezete
Beck Tamás kapta a balatonfüredi költőverseny fődíját
Jón Kalman Stefánsson Budapestre jön